Za njega kažu da je bio najbogatiji Srbin svih vremena, a prema nekim procenama, bogatstvo Miloša Savčića danas bi iznosilo oko 17 milijardi dolara.
Savčić koji je bio inženjer, arhitekta, industrijalac i dobrotvor, rođen je u Svilajncu 1865. u trgovačkoj porodici, a obrazovanje je stekao u Beogradu i Nemačkoj, tačnije u Minhenu, gde je završio Visoku tehničku školu.
![Miloš Savčić](/data/images/2024/08/26/10/3957116_screenshot-3_ff.jpg?ver=1724662052)
Koliko je voleo svoju zemlju, svedoči i činjenica da je odbio poziv od Gistava Ajfela da učetvuje u u izgradnji čuvenog tornja u Parizu, i da se umesto toga, odmah nakon završetka škole u Nemačkoj vratio u Srbiju.
Savčić je 1901. kupio veliku državnu šumu 'Tara' i napravio prvu parnu strugaru u Srbiji. Takođe je izgradnju pruge Niš – Knjaževac započeo 1911. godine, a do početka Prvog svetskog rata je završio oko 90 posto radova na njoj, sa preko 30 tunela i 20 mostova. Pruga je proradila tek 1920, jer je rat omeo inženjera Savčića u planovima.
![Pariz, Francuska, Ajfelov Toranj](/data/images/2019/04/14/16/1823075_1202-shutter_ff.jpg?ver=1724661350)
Osnovao je i brodarsko-transportno preduzeće u Beogradu, a od novca koji je zaradio kupio je više od 260 rudnih polja u Srbiji.
Prema istorijskim navodima, Miloš Savčić, bio je najbolji poslodavac tog vremena, na koga bi slobodno i danas mogli mnogi da se ugledaju, jer njegovim radnicima rudarima davao besplatne kuće, zemljište, neophodan ogrev, struju, zdravstvenu negu, ali i ono što je on smatrao najvažnijim – besplatno obrazovanje za decu.
Elitno naselje u Beogradu nastalo zbog Savčića
Miloš Savčić je odabrao lokaciju u Beogradu na kojoj se nalazio vinograd, i baš tu, sagradio je kuću za sebe i svoju ćerku, a upravo to predstavlja početak izgradnje elitnog beogradskog naselja Dedinje. Ova raskošna vila u Užičkoj 15, vremenom je postala rezidencija budućih srpskih vladara, među kojima su svakako najpoznatiji Josip Broz Tito i Slobodan Milošević.
Neizostavno je da navedemo da je Savčić u svom posedu imao brojne nekretnine, širom Srbije, Crne Gore, Makedonije i u zemljama regiona. Mnoge zgrade sa isključivo neparnim brojevima u ulici Knez Mihailova u srcu prestonice, takođe su bile u njegovom vlasništvu.
Savčić je bio i politički aktivan, a 1920-ih godina postao je gradonačelnik Beograda, i to zvanje i funkciju obavljao je godinu dana. Pre toga, zajedno sa Jovanom Cvijićem osnovao je Srpski komitet u Ženevi.
![Beograd, Knez Mihailova](/data/images/2022/11/15/23/3248944_shutterstock-254324173_ff.jpg?ver=1724661393)
Ličnim sredstvima je isplatio nepovoljni kredit koji je grad uzeo pre njegovog dolaska, a koji je gušio i usporavao privredni napredak. U to vreme u Beogradu, dok je Savčić bio gradonačelnik, osnivaju se i opštinska štedionica i električna centrala.
Za svoj izuzetni doprinos privrednom i socijalnom razvoju zemlje, dobio je niz ordena i priznanja: Orden Svetog Save I stepena, Jugoslovenske krune II stepena, Belog orla IV stepena i Krsta Društva Crvenog krsta u Ženevi.
Ostala su predanja da je Savčić bio izuzetno skroman, kao i da nije imao velike prohteve, da se nikada se nije žalio kada je izgubio, niti hvalio kada je dobijao. Uvek je bio izdašan, i pomoć s njegove strane nikada nije izostala.
Nakon smrti Miloša Savčića sva njegova imovina je nacionalizovana.
biznis.kurir.rs/bizportal
![](http://www.kurir.rs/resources/images/header/logo.png)