U toku je berba hmelja na plantaži "Petrovec" sa 12 hektara u Bačkom Petrovcu, jedinom mestu u Srbiji gde se još gaji.
Očekivanja su da će hmelj biti dobrog kvaliteta, a prinosi iznad proseka, veći od dve i po tone po hektaru. Na plantaži je sedam sorti, četiri američke i tri domaće, od kojih se izdvaja autohtona sorta bačka, koja se u Bačkom Petorvcu gaji dva veka.
- U berbi smo tek drugu sedmicu pa još ne možemo sa sigurnošću da kažemo preciznije koliko će hmelja biti ove sezone i kakvog će kvaliteta biti, ali je vidljivo da je hmelj, za razliku od drugih poljoprivrednih kultura, dobro podneo sušu i visoke dnevne temperature – kazao je za Dnevnik komercijalista na plantaži Karol Maljah.
- Broj šišarica na stablima je zadovoljavajući a kada se one otvore ima dosta zlatnog praha, što je pokazatelj da ima u sebi dobar sadržaj alfakiseline. Ali, podatak o procentu alfakiseline znaćemo kada se berba završi krajem meseca i urade analize u Češkoj.
Po Maljahovim rečima, celokupan rod otići će u izvoz, Nemačku, Italiju, Poljsku, a u proteklih nekoliko godina ide i na tržište Ruske Federacije.
- Biće korišćen u pivarskoj i farmaceutskoj industriji i manji deo za čajeve u prehrambenoj industriji.Kilogram hmelja vredi od šest-sedam evra do 20 evra, u zavisnosti od količine koja se prodaje, načina pakovanja i prometa – da li se odvija na osnovu dugogodišnjeg sklopljenog ugovora ili se nudi u slobodnoj trgovini.
![hmelj](/data/images/2023/11/21/13/3709650_screenshot-20231121-135447_ff.jpg?ver=1725712505)
U Bačkom Petrovcu hmelj se gajio na 2.000 hektara, a u Vojvodini ga je bilo na oko 8.000 hektara pre Drugog svetskog rata, kazao je Karol Maljah.
- Planiramo da plantažu širimo na još 12 hektara. Imamo postavljene stubove, što je jedna od najvećih investicija u podizanju hmeljarnika, ali ne žurimo. Osluškujemo tržište i ne širimo hmeljarstvo po svaku cenu, već na osnovu potreba tržišta - rekao je sagovornik.
Za podizanje hmeljarnika na hektar površine treba uložiti oko 30.000 evra. Samo za sadnice treba od 10.000 do 12.000 evra, pošto jedna košta dva evra, a po hektaru treba da ih bude 5.000–6.000.
Onaj ko se bavi hmljarstvom treba da ima i mehanizaciju, da bi rod skinuo, preradio i skladištio. To je osnovni razlog zašto se hmelj ponovo ne sadi na vojvođanskim poljima, premda je isplativ po koštanju, ali i po dužini trajanja hmeljarnika. Jer, hmelj kada se posadi, narednih 15 godina treba samo da se održava. Svake godine u martu-aprilu izdanci se orezuju i primenjuje se agrotehnika kao i kod drugih biljnih kultura, naveo je Maljah.
(Kurir.rs/Dnevnik)
![](http://www.kurir.rs/resources/images/header/logo.png)