Jugoslavija se od pedesetih do osamdesetih godina prošlog veka, od zaostale agrarne zemlje, razvila u razvijenu industrijsku zemlju u nekoliko kratkih decenija. Milioni građana sa sela su se preselili u gradove kako bi radili u novootvorenim firmama koje su u to vreme zapošljavale na hiljade, pa čak i na desetine hiljada ljudi.
Na YouTube kanalu Croatia Today objavljen je video u dva dela u kojem se govori o najuspešnijim preduzećima u bivšoj Jugoslaviji.
Kako navodi autor videa, jedno od tih preduzeća je Jugoplastika, koja je bila jedno od vrlo jakih preduzeća za vreme bivše Jugoslavije. Osnovana je 1952. godine u Splitu, kao firma u društvenom vlasništvu za proizvodnju plastičnih masa i tekstilnih proizvoda.
![plastične sandale, sandale, sandale za plažu](/data/images/2023/08/09/14/3561260_screenshot-20230809-135543_ff.jpg?ver=1725350432)
Proizvodnja za zapadno tržište
Osim četiri fabrike ili radne organizacije, kako se tada to zvalo, Jugoplastika je imala fabriku na ulazu u Solin, nekada poznatu radnu organizaciju pod imenom Autodelovi, danas AD Plastik – jedini danas preživeli pogon ove firme. Pogone je imala po celoj Dalmaciji, čime je Jugoplastika, tačnije njen tadašnji direktor Dinko Kuzmanić, bio tvorac jedinstvene ekonomske politike razvoja Dalmacije.
Pogoni konfekcije u Sinju zapošljavali su 500 radnika, dok su fabrike obuće u Zadru i Benkovcu imale oko 1000 radnika. Fabrika iz Benkovca proizvodila je isključivo za zapadno tržište, prenosi Dnevno.hr.
Fabrika iz Benkovca bila je poznata po tome što je odeću proizvodila u saradnji sa vodećim evropskim brendovima sportske odeće, kao što su Adidas i francuski Rondine. U to vreme Jugoplastika je za Adidas godišnje proizvodila 4,5 miliona sportskih torbi.
Proizvodnja delova za Citroen i Renault
Solinska fabrika autoddelova proizvodila je delove za fabriku automobila Zastava, za Citroen, Renault, za nemački Volkswagen, rusku Ladu, kao i za italijanski Fiat.
U Starom Gradu na Hvaru radilo je 200 radnika koji su proizvodili plastične dugmiće, dok su u Makarskoj bili otvoreni pogoni za proizvodnju plastičnih profila od PVC-a, gde je radilo otprilike 300 radnika.
Od skoro 13 hiljada radnika Jugoplastike, njih čak deset hiljada direktno je radilo u proizvodnji, u stvaranju novih materijalnih vrednosti. Apsolutno svi pogoni Jugoplastike imali su sopstvene restorane, a restorani su tada nudili i prehranu za dijabetičare. U oglasnicima ćete često naći proizvode ove firme koji se koriste i danas.
Kurir.rs/Telegraf.rs/Prenela S. Č.
Bonus video:
![](http://www.kurir.rs/resources/images/header/logo.png)