Tim stručnjaka, među kojima su profesori Mašinskog i Rudarsko-geološkog fakulteta Univerziteta u Beogradu, predao je dopis naučnom časopisu Nature – Scientific Reports u kome se traži ispravka ili povlačenje rada „Uticaj istraživačkih aktivnosti potencijalnog rudnika litijuma na životnu sredinu u zapadnoj Srbiji“ autora Dragane Đorđević i saradnika zbog velikog broja nedostataka, nedosledno primenjene naučne metodologije i manipulacija činjenicama i referencama na osnovu kojih autori izvlače pogrešne i naučno neutemeljene zaključke.
Ocenjeno je da Dragana Đorđević i saradnici u svom radu iznose niz netačnih ili nepotpunih činjenica ili podataka, koriste reference na način koji može biti obmanjujući, jer pogrešno prikazuju sadržaj naučnih radova koji su referencirani i donose zaključke bez primene striktne naučne metodologije putem koje je jedino moguće doći do naučno utemeljenih zaključaka.
Na ovaj način autori rada naučnu i opštu javnost dovode u zabludu o potencijalnim uticajima Projekta „Jadar“ na životnu sredinu. Iz ekspertskog tima poručuju da „objavljivanje netačnih podataka u ovom radu, uprkos činjenici da su podaci javno dostupni, direktno umanjuje kredibilnost rada i njegovu naučnu utemeljenost“.
![Litijum](/data/images/2024/07/11/13/3925491_rt_ff.jpg?ver=1724237761)
Među članovima tima su i trojica renomiranih stručnjaka iz Srbije – dr Aleksandar Jovović, redovni profesor Mašinskog fakulteta, dr Aleksandar Cvjetić, redovni profesor Rudarsko-geološkog fakulteta i dr Nikola Lilić, takođe redovni profesor na Rudarsko- geološkom fakultetu.
1. Netačna površina
Oni konkretno osporavaju niz netačnih činjenica i navode da su Đorđević i saradnici manipulisali referencama. Jedan od mnogih primera je i pogrešno navođenje površine koju bi projekat zauzimao. U radu se pogrešno navodi da površina koju bi projekat zauzeo iznosi između 2.031 i 2.431 hektara. Međutim, javno dostupni podaci pokazuju da centralno područje projekta s rudnikom i postrojenjem za preradu obuhvata svega 220 hektara, a sa deponijom industrijskog otpada u dolini Štavice ukupno 388 hektara.
2. Skladištenje tečnog otpada
U radu se netačno navodi i da će se industrijski tečni otpad skladištiti u blizini reka Korenita i Jadar, koje su sklone plavljenju okolnog područja. Javno su dostupni podaci, koje Đorđević i saradnici nisu uzeli u obzir, da se predložena lokacija otpada nedvosmisleno nalazi izvan plavnih područja, kao i da je predviđen čvrsti, a ne tečni otpad. Kako članovi stručnog tima kažu, ova informacija javno je dostupna već duže vreme.
![rudnik litijuma, litijum, Australija, rudnik](/data/images/2024/07/02/12/3919612_shutterstock-2161877315_ff.jpg?ver=1724237793)
3. Neispravna metodologija
Posebno su značajni primeri koji su navedeni u dopisu iz kojih se vidi da autori nisu primenjivali ispravnu naučnu metodologiju. Jedan od glavnih zaključaka rada je da početne analize odabranih hemijskih elemenata u zemljištu i reci u zoni potencijalnog rudnika „Jadar“ sugerišu da je uticaj na životnu sredinu evidentan već u fazi istraživanja.
4. Pogrešne polazne tačke
Međutim nigde ne navode polazne podatke o zatečenom stanju zemljišta i vode pre početka geoloških istraživanja, koji bi jedini mogli biti osnov za takvu tvrdnju. Stoga se ne zna da li njihova merenja jednostavno odražavaju prirodno prisustvo ovih elemenata u životnoj sredini. Naime, istorijski nalazi srpskih geologa iz 1990-ih potvrđuju da su povišeni nivoi bora, litijuma i arsena u dolini Jadra prirodni fenomeni, a u radu se ne spominju ni već postojeći problemi zagađenja poput pucanja brane u rudniku Stolice maja 2014. godine, što je izazvalo ispuštanje jalovine i kontaminaciju zemljišta i voda nizvodnog sliva reke Jadar.
Ovim povodom oglasio se Aleksandar Jovović, redovni profesor Mašinskog fakulteta koji je rekao za Kurir da se već duži vremenski period u javnost plasira veliki broj dezinformacija i netačnosti i to uvek čini ista grupa ljudi. Kako kaže na spornom radu radilo je osam autora.
- Oni su, iz nekog razloga, smatrali da svoje podatke treba objaviti u naučnom časopisu. Danas imamo hiljade naučnih časopisa i recenzenata, pa može doći do propusta, ali su sigurno imali neke komentare recenzenata na svoj tekst. Jasno je da su izmene načinjene posle 5. jula, jer u članku piše da je tog dana dobijena patentna prijava, što znači da je dorađivan nakon tog datuma i izašao je kasnije tog meseca. U momentu kada su pisali rad, nacrti studija nisu bili objavljeni i oni su na osnovu nekih ranijih materijala objavili određeni broj podataka i dali svoje analize. Tada su pogrešili, naročito kada su govorili o površini terena i koliko će ljudi biti "ugroženo" projektom. Podaci o površinama postoje još od 2021. godine. Govori se i o drugim stvarima, kao što su budućnost litijumskih baterija, a oni koriste neke informacije iz 2016. godine koje su bajate, pojasnio je za Kurir profesor Jovović.
On je dodao da njegove kolege nisu pogledale studiju pre nego što su je napale.
- Ključna manipulacija koja se desila, i koja se protura, nezavisno od ovog rada, je merenje kvaliteta vode i nivo bora i litijuma u krugu od 20 kilometara od bušotine. Tamo se kaže da su nekoliko puta veći nego u nekim drugim zonama, i to zapravo nije sporno. Upravo tu leži i manipulacija, jer kada kažete da je nešto 20 puta veće nego što je bilo, svi će reći "katastrofa", a namerno su izostavili činjenicu da su ti nivoi i dalje daleko ispod onih koji se smatraju štetnima. Jeste povećanje, ali beznačajno. To je neodgovoran način na koji se pristupa nauci u istraživanjima, i to nije smelo da se desi.
Da od ovog rada nisu napravili toliku halabuku, niko od nas ne bi ni reagovao. Dokazivanje njihovih grešaka nama neće doneti "sreću u životu". To je bruka za našu nauku i nisam srećan što moram da se "prepucavam" sa kolegama oko stvari koje vidljivo nisu tačne, ali su iz politikantskih razloga stalno u opticaju. Nema drugog razloga, osim poltike, a životna sredina ne sme biti korišćena kao izgovor za politikanstvo. Jednostavno, studije imate, a niko od tih kolega nije hteo da ih pogleda.
Kurir Biznis/A. Ć.
Bonus video:
![](http://www.kurir.rs/resources/images/header/logo.png)