PENZIONERI LAKA META Ove proizvode jako teško razlikuje i najoštrije oko, uvaljaju vam falsifikat "za tren", a onda nikom ništa
> 09:45h
Najnovija istraživanja pokazuju da u proseku jedan od tri potrošača u Evropi smatra da je prihvatljivo kupiti falsifikovani proizvod ukoliko je cena originala previsoka. Zašto je mlađa populacija sklonija da prihvati kupovinu kopija i na koje proizvode se kupci najviše žale govori Vesna Perinčić iz Republičke unije potrošača.
Najnovija istraživanja pokazuju da u proseku jedan od tri potrošača u Evropi smatra da je prihvatljivo kupiti falsifikovani proizvod ukoliko je cena originala previsoka.
Većina kupaca u Evropskoj uniji - čak 83 odsto, tvrdi da dobro razume značenje "intelektualne svojine" i slaže se da je važno poštovati ove propise, pre svega zbog zaštite prava i prihoda pronalazača, izdavača, stvaralaca i umetnika.
Ipak, kada je reč o kupovini falsifikata retko promene mišljenje.
Objavljeno istraživanje Mreže evropskih potrošačkih organizacija pokazalo je da se među potrošačima nalazi i značajan broj onih koji sasvim svesno prihvataju i falsifikate i nelegalne onlajn sadržaje.
Vesna Perinčić iz Republičke unije potrošača ističe da su krivotvoreni proizvodi toliko verni originalu da samo najbolji poznavaoci mogu da ustanove da je reč o predmetu koji nije originalan, dok prosečan potrošač to teško može primetiti.
Međutim, kako navodi Perinčićeva, posebno kod mlađe populacije, prema saznanjima Republičke unije potrošača, oni svesno ulaze u kupovinu proizvoda za koje znaju da nisu originali upravo zbog standarda da se nešto mora imati a najčešće su to patike, sportska oprema, odeća.
- Svesno kupuju flasifikate upravo zbog toga što su prilično informisani. Putem društvenih mreža i onlajn foruma razmenjuju iskustva, kao, na primer , o patikama jednog poznatog američkog pevača, koje se proizvode u maloj seriji po regularnoj ceni u inostranstvu od 230 dolara - navodi Perinčićeva.
Kako objašnjava, te patike naša mlađa populacija kupuje za dvostruko nižu sumu znajući da je reč o falsifikatu ali da su toliko verne originalu da se gotovo ne može otkriti.
- Oni to saznaju razmenjujući mišljenja na raznim forumima, kao i to da račun ima uvek isto ime prodavca i da bar-kod kada se skenira pokazuje sasvim drugi model patika itd - dodaje Vesna Perinčić.
Najčešće žalbe potrošača
Perinčićeva kaže da Republička unija potrošača najviše žalbi dobija na sportsku odeću, obuću i kozmetiku, pre svega na parfeme.
Kako navodi, istraživanje Ministarstva trgovine sa ekspertima iz Danske i iz Velike Britanije pokazalo je da se najviše falsifikuje upravo sportska odeća, obuća, zatim drugi odevni predmeti i galanterija, satovi, tašne.
- Potrošači mogu da se požale Tržišnoj inspekciji koja ima ovlašćenja da deluje po osnovu zakona o posebnim pravima u oblasti zaštite intelektualne svojine, ali isto tako i zbog nepoštene obmanjujuće poslovne prakse - kaže Vesna Perinčić.
Najčešći kanali distribucije tih falsifikovanih proizvoda su upravo internet prodaja, zatim prodaja na pijacama, ali i modni saloni.
Perinčićeva ukazuje na to da pri kupovini falsifikata ne plaća carina, porezi, naknade po licencnim ugovorima, tako da su zarade enormne i uglavnom je reč o organizovanoj mreži za šta su predviđene i kazne zatvora i do osam godina, ali i kazne po osnovu Zakona opšte i bezbednosti proizvoda jer je, kaže, upitno i koliko su ti proizvodi sigurni.
To je, dodaje, i privredni prestup za koji su propisane novčane kazne u rasponu od 500.000 do čak tri miliona dinara.
Perinčićeva navodi da se kopije najčešće prodaju preko interneta, ali se prodaju i na pijacama i u modnim salonima.
Kada je reč o starijima i oni mogu svesno da se upuste u kupovinu flasifikata, ali mogu i da budu i obmanuti ukoliko kupuju preko interneta ali i u legalnim tokovima distribucije.
Prodaja od vrata do vrata i prezentacije
Perinčićeva posebno upozorava na to da starija populacija može biti meta nasrtljive poslovne prakse trgovaca u sistemu od vrata do vrata ili preko raznih prezentacija budući da mogu da kupe medicinske proizvode, opremu, suplemente koji oni nisu registrovani.
"Takvi proizvodi se isključivo kupuju u registrovanim objektima i moraju da imaju potvrdu da su registrovani pri Ministarstvu zdravlja od strane Agencije za lekove i medicinska sredstva", napominje Perinčićeva.
Savetuje potrošačima da posebno budu obazrivi prilikom kupovine putem interneta, od fizičkih lica, jer tada nemaju nikakvu zaštitu.
biznis.kurir.rs/RTS
Bonus video: